Korporatsioon Vironia 1900–2000

Korporatsioon Vironia 1900–2000

Table of Contents
1. [TRÜK=100%] Piirkonnad Profiilis (B): Tallinn Niilo Hein	000

Chapter 1. [TRÜK=100%] Piirkonnad Profiilis (B): Tallinn Niilo Hein 
Alljärgnev on alb2000 toimkonna selle peatüki planeerimise märkmestik. Seda märkmestikku summutatakse kilede valmistamise ajal. (The following is alb2000 editorial-team planning material. This material will be suppressed when alb2000 goes to press.) 

REDIGEERIMISE KROONIKA (VIIMASED ETAPID ETTE)
* 20011106T223155Z
  __{t.karmo} kontrollis Tallinna linna kirjelduse
    ja leidis, et tuli muuta ainult yks sõna või 
    paar sõna
    __muudatused sedavõrd minimaalsed, et ei ole vaja
      värsket filoloogilist kontrolli 
* 20010817T190713Z
  __{t.karmo} pani SGML-i allikasse
    filoloog {p.sarevet}-i parandused 
* 20011012++
  __{t.karmo} ladus SGML-i tehnikas, võttes aluseks 
    {niilo.hein}-a 20001018T113855Z *txt-faili saadetis 

KVALITEEDIKONTROLLID
!_filoloog {p.sarevet} kontrolligu keelt
  __TEHTUD@20010727

MUREPUNKTID
!_{tkarmo} saada teada, mis on {nhein}-i coetus, 
  ja yhtlasi saagi täiendavaid anmeid {nh}-i kohta 
!_{tkarmo} muretseda täiendavaid andmeid, võimalikult telefonitsi, 
  et Tartu, Tallinna, Toronto  kirjeldused oleksid umbes samade
  proportsioonidega
Ülaltoodu on alb2000 toimkonna selle peatüki planeerimise märkmestik. Seda märkmestikku summutatakse kilede valmistamise ajal. (The foregoing is alb2000 editorial-team planning material. This material will be suppressed when alb2000 goes to press.) 
Tallinn aastatuhandevahetusel
Kümnendal sajandil rajasid eestlased Soome lahe äärde kaubitsemiskoha koos kaitsva linnusega, mis läks aga taanlaste valdusesse 1219. a. Sellest ajast saadik muutus maarahva kõnepruugis, järelikult ka mõttemaailmas, muistne Lindanis „Taanlaste linnaks“.
Tallinna hilisgooti arhitektuurilised väärtused said tunnustuse 1997. a. detsembris, kui UNESCO kuulutas Tallinna vanalinna Maailmapärandi (World Heritage) nimekirja kuuluvaks. Ja kes, nähes Tallinna lähenevaid müüre ja torne Helsingi laeva pardalt, ei oleks mõistnud, et siin asus iidne, mitte-kunagi-valmis-ehitatud kaubandusliku ja poliitilise võimu mornivõitu kants?
Üle kõige Tallinna vaatepildis aga domineeris uue millenniumi algaastail majanduslik, eriti kõrgtehnoloogiline, areng. Pealinn koos ümbritsevate valdadega tootis umbes poole riigi isemajanduse koguproduktist (SKP). Sellest SKP-st andis telekommunikatsiooni- ja infotehnoloogiasektor 5,2 protsenti, mis oli üle kahe korra rohkem kui Euroopas keskmiselt.
Kõrgtehnoloogiline areng peegeldus ka pealinna akadeemilises elus. Juhtivat rolli Tallinna kahekümne kolme kõrgkooli peres, ja vabariigi rakendusteaduslikus haridussüsteemis üldse, mängis Tallinna Tehnikaülikool.

Vironia juubeliaasta sügisel kuulub Vironia Tallinna konvendi ridadesse kuuskümmend üks liiget, neist kümme rebast. Erinevalt Tartu konvendist on iseloomulik suhteliselt kõrge konvendi liikmete keskmine vanus. Põhjusteks on eelkõige paralleelsest töölkäimisest tingitud õpingute venimine ning komme peale õpingute lõpetamist vilistlaskokku minemise asemel mõneks ajaks veel konvendi liikmeks edasi jääda.
Tavalisel nädalal algab Tallinna konvendi Toomkooli tänava ruumides tegevus teisipäeva õhtul kell kuus korralise koosolekuga. Olles end vastaval lehel registreerinud, võetakse istet. Seenior, asetanud enda ette Vironia värvidega lipukese, avab peale akadeemilise veerandtunni möödumist kellukest helistades koosoleku, mis olenevalt päevakorra pikkusest ja seeniori võimest koosolekut ohjata kestab nii tund–poolteist.
Peale koosoleku lõppu tähistavat kellahelinat suundub sportlikum osa rahvast spordisaali palli mängima. Koheselt lahkujate kõrval leidub alati grupp vironuseid, kes konventi mõneks ajaks veel õlleklaasi taga juttu puhuma jäävad.
Nädala sisse jääb reeglina ka rebasetund, mille täpne toimumisaeg oleneb oldermani ja rebaste vahelisest kokkuleppest. Tavaliselt on see aset leidnud neljapäeva õhtuti. Õpitakse tavasid, aeg-ajalt ka magister cantandi juhtimisel üliõpilaslaule. Tavaks on saanud korraldada aeg-ajalt suurem cantustund Vanalinna Muusikamajas professionaalse lauluõpetaja juhendamisel.
Olulisel kohal konvendi elus on igareedesed õlleõhtud. Õlleõhtud toimuvad suhteliselt vaba korra alusel, alates kella kaheksa paiku ja kestes kuni rahval jaksu jätkub. Ruumide väiksusest tingituna jaguneb osalejaskond sageli kaheks grupiks. Osa rahvast istub pika laua taga, osa on koondunud väiksemasse tagaruumi. Hoolimata tõsiasjast, et viisipidamine on enam-vähem samal tasemel kui Vironia alguspäevadel (tuletagem meelde kunagi EÜS-is levinud kõnekäändu „laulab nagu vironus“), ilmestavad õlleõhtut arvukad cantused. Et rebased oma elust täit mõnu tunda saaksid, on neil mõnikord ülesandeks esineda väikese kõne või rebaseteatriga mõnel seltsivendade poolt antud teemal.
2000. a. sügissemestril on tänu aktiivsele magister referendile taas hoogustunud rebasereferaatide pidamine. Esineda on saanud nii rebased, kui ka majad, kel kunagi referaat esitamata jäänud. Referaate esitatakse reeglina reedeti konvendis sissejuhatusena õlleõhtule. Külalisesinejate korral, kui on oodata suuremat hulka huvilisi, kasutatakse ka üüritud ruume.
Tulenevalt akadeemiliste organisatsioonide suhtelisest vähesusest ja territoriaalsest hajutatusest Tallinnas on suhtlemine teiste korporatsioonide ja seltsidega suhteliselt tagasihoidlik. Aeg-ajalt korraldatakse küll ühiseid üritusi, kuid tihedam lävimine puudub. Korp! Sakala konvendi teke vanalinna on viimastel aastatel siiski kaasa toonud teineteise õlleõhtute spontaanse külastamise.
Aeglaselt kuid järjekindlalt suureneb Vironia liikmete osakaal Kaitseliidu Tallinna Maleva Akadeemilises Malevkonnas. Olgugi, et ideaalis in corpore Kaitseliitu kuulumisest on asi veel kaugel, on kaitsetahte suurenemise tendents Vironia Tallinna konvendi ridades täiesti olemas.