Korporatsioon Vironia 1900–2000

Korporatsioon Vironia 1900–2000

Table of Contents
1. [TRÜK=100%] Alexander Jenase väljatoomine Hiinast Toimetus	000

Chapter 1. [TRÜK=100%] Alexander Jenase väljatoomine Hiinast Toimetus
Alljärgnev on alb2000 toimkonna selle peatüki planeerimise märkmestik. Seda märkmestikku summutatakse kilede valmistamise ajal. (The following is alb2000 editorial-team planning material. This material will be suppressed when alb2000 goes to press.) 
REDIGEERIMISE KROONIKA (VIIMASED ETAPID ETTE)
*20010720T210926Z
 __{tkarmo} täiendas algvariandi Eesti Rahva Museumi (ERM)
   esemete kirjeldusega
   (_ta oli saanud 20010615umbes kusagilt kinnitust,
     et ERM-i deponeeritud kuju oli tõesti {a.jenas}-e 
     kingitus, ja vist juba varemalt kusagilt teadis, et siidpannoo
     oli {a.jenas}-e kingitus) 
*kunai-2000
 __{t.karmo} koostas algvariandi

KVALITEEDIKONTROLLID 
!_{tkarmo} kontrollida kaks korda masinkirja vastu, 
  et tippimine oleks \~oige
  __TEHTUD@20000821T185833Z
!_{tkarmo} kontrolligu {a.jenas}-e annetatud esemete kirjeldusi
  Eesti Rahva Museumi analüüsi fotokoopia vastu, 
  mida saatis {tkarmo}-le {kristjan.gerndorf}
  (_lkd 98-99, 119) 
  __TEHTUD@20010720T213831Z
!_{oschihalejev} parandagu veebilt tõommatud korrektuure
  ja {tkarmo} kandku parandused SGML-li allikasse
  __TEHTUD@20010720T215803Z
    __{oschihalejev}-i soovitused {ajenas}-e keele suhtes
      jäetud siiski rakendamata, kuna kirjavead kuuluvad
      autori koloriitse omapära juurde 
Ülaltoodu on alb2000 toimkonna selle peatüki planeerimise märkmestik. Seda märkmestikku summutatakse kilede valmistamise ajal. (The foregoing is alb2000 editorial-team planning material. This material will be suppressed when alb2000 goes to press.) 
Kui NSVL konfiskeeris Vironia esemeid 1940. a. augustis, kanti Eesti Rahva Museumi paberitesse (praegu Eesti Ajaloo Museumi kaustades) kirjeldusi nii Buddha kujust kui siidpannoost: 
Buddha täiskuju, puust. Värvitud üleni pronkslakiga … Vasaku käe pöidla ja väikese sõrme, parema käe pöidla ja keskmise sõrme küüned pikad, ulatuvad kuni 6 mm üle sõrmeliha. Kaela ümber lai narmastega pits. Allpool seda mingi särgi algus, mis kinnitatud vööga. … Mantel langeb korrapärastes, mustrilistes voltides. Peakate tugeva tutiga. Näol õndsalik naeratus, silmalaud langetatud, kuid avali. Figuuri kogukõrgus 61 sm.
Pannoo, siidist, Hiina päritoluga. Suurus 158 × 68 sm. Põhitoon tumeviolett, milles teise koetehnikaga samatoonilised lillekaunistused, mis kohati musta abil välja tõstetud. Pannoo keskel ülevalt alla 3 tähegruppi, valmistatud hõbedast. „Elagu, kasvagu, õitsegu.“ … Vasakul ülal, paremal vähe all ja vasakul all üks mehefiguur   Näod kõigil figuuridel maalitud pappi katvale riidele, peakatted riidest. Habemed loomulikust jõhvist … Paremal all nurgas kinnitatud pannoole paarisnõeltega hõbeplaat 15,8 × 7 sm. Plaadile graveeritud: „Korp! Vironiale Mukden, 6. XI vil! A. Jenas.“
Kaug-Ida sõja-aaastail jäi nende esemete annetaja – insener vil! Alexander Jenas (c. 1914/II) – oma kohale, sattudes Jaapani Mandžuuria okupatsioonivalitsuse ja sellele järgneva Mao Zedongi rezcaron;iimi alla. Austraalia koondise kaasabil aga suudeti 1961. a. vil! Jenas Austraaliasse välja tuua. Ta asus oma abikasaga elama Sydney’sse.
Oma kuuekümnenda kaheksandal eluaastal vil! Jenas sooritas kolm nõutavat eksamit Sydney Ülikoolis, et saada tunnustust oma Harbiini Ülikooli poolt väljaantud diplomile. Selle järgi võeti ta vastu kohaliku inseneride kutseühingu täisõiguslikuks liikmeks. Ta töötas oma surmapäevani projektide peakontrollijana ühes suures ehitusfirmas. Surma põhjustas südamerabandus 7. jaanuaril 1970, vil! Jenase seitsekümnenda viiendal eluaastal.
21. detsembril 1961 kirjutas vil! Jenas vil! Imant Siimerile (c. 1923/I) kirja, mille ära toome täies ulatuses: 
Armas kaasvil! Siimer, 
Suurem tänu Sinule armsa kirja eest ja palun ka kallidele Viroonlastele nende õnnitluste ja tervituste eest minu pääsemise puhul „Pambu kardina“ tagant tänada. See üle 2½ aastane ootamine väljasõidu luba peale oli õudne, kannatades nälga ja hirmu. Tänu taadile, kõik on se[l]ja taga ja olen hakkanud omas vanaduses uut elu peale, nii elu sisseseades, [kui?] ka töös, tegeledes omal inseneeri alal. Rootsi oli kül[l] mul pea esimesel kohal, kuid see kartdetav aatomi tolm hoiatas ja saatus juhatas mulle oma tee uuele kodumaale Austraaliasse. Ja ma ei ole eksinud, maa on ilus, kasvavad kuused ja männid ja ka seedrid ja palmid, inimesed on lahked, tuttavaid palju, puudust mitte millegist. Mis aga kõige armsa[m], olen jälle väikese Vironia pere keskel. Kolm päeva pidasime linnast väljas ühes loodusrikkas kohas oma 61 aasta Vironia kommerssi. Oli 12 liiget koos ühes 3 rebasega. Koosviibimine oli väga ilus ja mulle üllatav, sest olen ju kindlalt korporatsioonis haruldase unikumi osaliseks saanud: viimane aastapäeva pühitsemine peale Riia oli mul Moskvas 1917 a. ja nüüd järgmine 44 aasta pärast Austraalias, elades Hiinas. Mis mind sidus ja ühendas Vironiaga, see oli sissekasvanud vendlus, mida üleval pidas vil! K. Mauritzaga kirjavahetus kuni 1940, side Tartuga akad. Poja B. Annoki läbi ja 1955 a. saadik põnev kirjavahetus meie asutajaliikme Rich. Mittiga Tallinnas kuni siiani. Ka Eestis viibimine 3 nädalat 1939 aastal aitas selleks kaasa. Kommersi algul esimesel päeval ööse magama minnes saime üles kutsutud ja üllatuseks leidsime seinal uue Vironia vapi, mis oli vil! Leinboki näputöö, otsast kuni lõpuni, suurepäraselt väljatöötatud ja kingitud konvendile. Kohe kõlas vappi nähes lipulaul. Jälle läksivad silmade ees mälestused meie Vironia lipust ja vapist mööda. Vironia aastaraamatust leidsin vil! Olgred Aule üteluse, et pr. Aline Aule korteris hoiti Vironia lipp, kui esimese sõja ajal olime sunnitud Riiast lahkum[a]. Ja, mäletan, kuidas ma kui üks viimastest Riiast ärasõitjatest mai algul 1915 aastal, Vironia vapi ja lipu karikatega paukimise korvis milles mõnikord ka magatud sai Tartu tõin, sest Riia langemine oli ette nähtud. Vist tõin ta oma kaasrebase Ilmar Parisega ühes, kellega koos elasime, kindlalt ei mäleta. Suure heameelega ja aukartusega lugesin, et proua Aline Aule Eduard Aule mälestuseks Stokholmi koondisele kinkis lipu. Mõttes suudlen ta armsat kätt ja palun mu sügavam kum[m]ardus ja tänu talle üle anda. Oleks veel palju kirjutada, ruttan tööle ja leht on otsas. Vivat, crescat, floreat Vironia in aeternum! Sel[tsi]vendliku tervitusega
Alex. [J]enas