Korporatsioon Vironia 1900–2000

Korporatsioon Vironia 1900–2000

Table of Contents
1. [TRÜK=0%] Arhiivindus (A): Aruanne korraldustöödest 1900–30 Edgar Saks	000
Arhivaalide kogumine	000
Arhivaalide köitmine ja parandamine	000
Arhiivi üldnimistu	000
KONVENDI ARHIIVI KARTOTEEGI koostamine	000

Chapter 1. [TRÜK=0%] Arhiivindus (A): Aruanne korraldustöödest 1900–30 Edgar Saks
Alljärgnev on alb2000 toimkonna selle peatüki planeerimise märkmestik. Seda märkmestikku summutatakse kilede valmistamise ajal. (The following is alb2000 editorial-team planning material. This material will be suppressed when alb2000 goes to press.) 
REDIGEERIMISE KROONIKA (VIIMASED ETAPID ETTE): 
*20010414T040418Z
  __{tkarmo} tegi aluse, kandes sisse siia 
    need {l.kuus}-e sõnad, mis varmalt
    seisid peamises B2a Tartu-ajaloo peatükis

KVALITEEDIKONTROLLID: 
!_{tkarmo} kontrolligu üldist kainust
  valjusti lugemise abil, ilma originaalita
!_{tkarmo} kontrolligu tippimise korrektsust
  poognate alusel, Eesti Ajalooarhiivi fotokoopiate vastu

Ülaltoodu on alb2000 toimkonna selle peatüki planeerimise märkmestik. Seda märkmestikku summutatakse plaatide valmistamise ajal. (The foregoing is alb2000 editorial-team planning material. This material will be suppressed when alb2000 goes to press.) 
Allakirjutanul on au teatada, et ta on lõpetanud korp! Vironia arhiivi korraldamise, süstematiseerimise ja kartoteegi koostamise töö. Arhiivi korraldamise küsimus on korp! Vironia kui teise vanema Eesti üliõpilasorganisatsiooni peres viimasel aastakümnel juba päevakorras seisnud 1926. a., kuid ettevõtlikuse puudumise tõttu jäi algatuse teostamine vaid ilusaks kavatsuseks. 1932. a. sügisel, mil sv! sv! ja vil! vil! oli sõelumisel korporatsiooni ajaloo kirjutamine, sai aktuaalseks ka senini kao[o]tilises seisukorras ja laialipaisatud arhiivi kasutuskõlbuliseks muutmise küsimus. Konvent oma koosolekul 14. III 1932 valis sv! Edgar Saksa arhiivi korraldajaks. Mainitud ülesande juurde asudes allakirjutanu koostas esmajoones üksikasjalise töökava ja pöördus asjatundlike isikute poole (Riigi Keskarhiivi juhataja mag. O. Liiv j. t.) praktiliste näpunäidete saamiseks.
Esimeseks ülesandeks kujunes 
Arhivaalide kogumine
Kõik vähegi korp! Vironiasse puutuvad materjalid koondati kogu K! korterist (isegi pööningult ja keldritest) ühte ruumi. Varem koostatud klassifikatsioonide alusel kestis selle järele liigitamistöö kuni hiliskevadeni. Ülevaate saamisel arhivaalidest selgus, et korp! Vironia arhiiv sisaldab enam-vähem korralikul kujul B! K! protokolle, siis kõnekomisjonide tegevusajast ürikuid, ning rohkel arvul täiesti korraldamatuid dokumente majandus alalt. Muu osa materjalist kannab juhuslikku ilmet ja on väga suurte tühikutega. Rida dokumente, nagu mitmel korral kirjutatud kroonikat, puuduvad täiesti. Järjekindla arhiivimaterjali muretsemise alal pole vähematki tehtud. Puudub süsteemikindel korporatsiooniga ühenduses olevate sündmuste jälgmimine, nendest teadlik materjalide kogumine; pole rõhku pandud vähemalgi määral meie ajakirjanduse bibliografeerimise tööle korp! Vironiale olulises osas.
Arhivaalide köitmine ja parandamine
Kuna arhivaalid aastakümnetepikuse seismise tagajärjel olid lagunenud ja korratuses, siis ei jäänud muud võimalust, kui tuli sorteerimise kõrval ka nende köitmisele ja parandamisele asuda. Uuesti sai köidetud rida K! protokolli-raamatuid, muud materjalid – eriti majandusalalised – sorteeriti, liigitati aaastate järele ja paigutati siis kartong-paberist ümbrikutesse. Lõppkokkuvõttes selgus, et korp! Vironial oli ligi 9 jook[s]vat meetrit arhivaale. 
Arhiivi üldnimistu
Arhiivi korraldustöös on üldnimistu koostamisel määrav tähtsus. Üldnimistu peab vastama nendele nõuetele, milliseks otstarbeks tahab asutus oma arhiivi kasutada. Üldreegli järele tuli arhiivi põhikonstruktsioon jätta puutumata. Eriti puudutab see B! K! arhiivi, milles rida iseäraldusi, näit. on sissetulnud kirjad erikaustade asemel kantud protokollide juurde. Et korp! Vironia taotleb arhiivi kasutamise juures puht praktilisi sihte ja tahab teisest küljest saada kasutuskõlblikku materjali ka tulevaseks ajaloo kirjutamiseks, siis tuli üldnimistu koostamisel leida nende mõlemate suundade vahel kompromiss. Üldnimistu koostamine sündis sisulisel alusel järgmiselt: 
	I.	 Väärtdokumendid. 
	II.	 Konvendi arhiiv.
	III.	 Kirjavahetus.
	IV.	 Korporatsiooni majandus.
	V.	 Kohtukomisjoni (K! K!) arhiiv.
	VI.	 Vaimline tegevus.
	VII.	 Kehaline kasvatus ja sport. 
	VIII.	 Nimekirjad ja kutsed. 
	IX.	 Külaliste- ja aadressraamatud.
	X.	 Albmumid, fotod j. n. e.
	XI.	 Memua[a]rid. 
	XII.	 Varia. 
Iga selline rooma numbriga üldliik jaguneb alaüksusteks – A, B, C, D … Nii on väärtdokumentide all – A. Põhikirjad ja kodukorrad, B. Konventsioonid ja auaadressid. Igasse alaüksusesse kantakse dokumendid juba numbrite järjekorras. Näit. sisaldab: I,B. (s. o. konventsioonid ja auaadressid) 1. Vahekorra leping korp! Vironia ja korp! Frat. Estica vahel 1908. 2. Korp! Vironia ja Tartu Ch! C! vaheline konventsioon 1923. Samasugune liigitus ja otstarbekohane jaotus on viidud läbi igas üldliigis. Siinjuures tuleb märkida, et kõikidest liikidest leidub rida dokumente K! arhiivis. Iseloomustava näitena toon siinjuures veel – IV. Korporatsiooni majandus: A. Pearaamatud. B. Kassaraamatud ja dokumendid. C. Ökonoomia raamatud ja dokumendid. D. Major domuse raamatud ja dokumendid. E. Aruanded. F. Varia. 
Ürikute märkimine ja leidmine toimub seega numbrite süsteemis, näit. IV C.5 – s. o. IV Korporatsiooni majandus, C. Ökonoomia dokumendid, 5. Ökonoomia jooksev kassa 1903–08. 
Üldnimistule, mis on arhiivi võtmeks, on muretsetud väärne raamat, kuhu reb! N. Virro poolt oskuslikult ja kaunilt on sissekantud kõik vajalikud andmed. Ürikud arhiivis kannavad rohelisi plakateid, milledele märgitud pealiigi alaüksus ja dokumendi number. 
Täiesti iseseisvaks ja hulga raskemaks kujunes korp! Vironia arhiivi süstematiseerimise kõrval
KONVENDI ARHIIVI KARTOTEEGI koostamine
Konvendi arhiivi kartoteegi juures tuli silmaspidada samu sihte, mis korporatsiooni arhiivi süstematiseerimisel. Kartoteek on koostatud ainult B! K! arhiivi ulatuses. Ta annab 30 a. jooksul tervikliku ülevaate korp! Vironia liikmeskonna muutumisest ja üksikute liigete poolt peetud konvendi ametitest. Edasi annab detailse ülevaate korp! Vironia suhetest teiste üliõpilasorganisatsioonide, avalikkuse, politehnikumi ja ülikooliga. Valgustust leiavad ka meie sisemine töö ja tegevus, meie seltskondlised üritused j. n. e. Konvendi arhiivi kartoteegi koostamise eeltöödega algas allakirjutanu hiliskevadel 1932 ja lõpetas varakevadel 1933. Esialgu koostati kaar[t]i[d]e kavandid, milledele trükiti töö kergendamiseks osaliselt teksti, näit. 
a) . . . . . . . . võeti Konvendi liikmeks . . . . 19 . .  
b) C! C! protokollid . . . . . . . . . . . . . . .  
c) . . . . . . . . tervitus commeršiks . . . . 19 . .  
d) . . . . . . . . liikmete nimestik pro 19 . .  
e) . . . . . . . . valiti . . . . . . . . . . . . . . .  
f) . . . . . . . . kaastunde avaldus . . . . . . . .  
g) . . . . . . . . ülikooli lõpetamise teade . . . .
 j. n. e. Üldse trükiti valgest kartongist 15 liiki kaarte, neist 14 tekstiga, nagu eelpool märgitud. Üldine märk on kõigi üleval vasakul pool nurgas II A, mis tähendab üldnimistu järele – II Konvendi arhiiv, A – B! K! arhiiv. Kogusummas valmistati 15 000 kaarti. Neist on kartoteegi koostamisel äratarvitatud üle poole, teine osa jääb tulevikuks kartoteegi täiendamiseks. Kaartite paigutamiseks telliti Tartu linna tööstuskoolilt moodne nõuetele vastav 12-ne sahtliga kartoteegi kapp.
Kartoteegi valmistamisel oli allakirjutanul valida mitme süsteemi vahel. Põhjalike kaalutluste järele jäädi peatuma üldnummeratsiooni juurde. Seega tuli nummeraatoriga kogu B! K! arhiiv lehekülgede kaupa märkida. Arhiivis on nummerdatud 29 393 lehekülge. Kaardite väljakirjutamist arhiivi korraldaja teostas üksikasjaliselt. Kaarditel on registreeritud kõik sisseastumise sooviavaldused, vähemgi isikutesse puutuv materjal, kõik sissetulnud kirjad, mis valgustavad sidemeid teiste organisatsioonidega, K! põhimõttelised otsused, majanduslikud aruanded j. n. e. Saadud materjalid paigutati sisuliselt ja osalt kronoloogiliselt järjestatuna kartoteeki: 
	1.	 Vironia liikmeskond.
	2.	 Suhted üliõpilasoranisatsioonide ja üliõpilaskonnaga.
	3.	 Suhted isikute, teiste organisatsioonide ja avalikkusega, ülikooli ja politehnikumiga.
	4.	 Vironia sisekorra-otsused. 
	5.	 Vironia seltskondlised üritused. 
	6.	 Korporatsiooni sihtasutused: Vilistlaskogu. O/Ü „Vase Kassa“. „D. Koiki nimeline kapital.“ „E. Virro nim. kapital.“ Kaitseliit.
	7.	 Eelarved, aruanded ja siseelu puutuvad dokumendid. 
	8.	 Varia. 
Vastava protokolli raamatu number on märgitud kaarti nurgale ja kõik lehekülje numbrid joonele, kus antud küsimusest ühe raamatu ulatuses juttu. See süsteem võimaldab iga sisseande käigu ja iga K! päevakorras olnud küsimuse põhjalikku jälgimist. 
Üksikasjaline tutvunemine B! K! arhiiviga on toonud esile rea Vironiaga ühenduses olevaid fakte, milledest lühidalt mõni sõna. Võrreldes Eesti esimese üliõpilasorganisatsiooni E. U. S.-iga oleme meie senini olnud oma ajaloolise osa rõhutamisega vägagi tagasihoidlikud. Vironia osa avalikus elus märkides on meie omad liikmed alati vihjanud vabadussõjale. Ka tahan aga siinkohal väita, et [Vironia] on palu suurema tähtsusega ajaloolise ja kultuuri[lise] teguri osas. Ta oli eestluse eelpost läänes. Vironia oli pioneer, tehes esimese sammu läände siis, kui teised sellest alles unistasid. Vironia kultuuriline ja rahvuspoliitiline osa vabameelses Riias vajab kiiremas korras uurivat sulge. Ebasobiva protokollimisviisi tõttu (mis küll tolleaegsete oludega seletatav), on arhiivis leida vaid üksikuid vihjeid, peamiselt kirjades, Vironia riiaaegse vaimu ja tema rahvus- ning kultuurpoliitilise meelsuse kohta. See meelsus aga oli tugev. Ainsamad, kes üksikasjalisi seletusi võivad anda, on meie lugupeetud asutajad vilistlased. Vironia Konvent oma ühiskondlise osa ja tuleviku peale mõeldes ei tohi lasta võimalusi silmist oma Eesti rahva seisukohast väärse mineviku jäädvustamiseks. Vironia ajalugu ei tõota kujuneda ühe üliõpilasorganisatsiooni väheütlevaks väljaandeks, vaid väärseks peatükiks Eesti rahvus- ja kultuurpoliitiikas.
Arhiivi uurimistöö on toonud selgust meie auvilistlaste instituudi küsimusse, meie suhtumisse akadeemilisse ja poliitilisse vabadusse, riiki, teistesse üliõpilasorganisatsioonidesse (eriti E. Ü. S. „Liivikasse“). Allakriipsutamist leiab meie vabameelne, lojaalne vaim, mis Tartus üksvahe puhtbursilikkuse kätte ähvardas lämbuda, kuid nüüd jälle elustub. On veel ilusaid näiteid sellest, kuidas Vironia vilistlaskogu ja konvent koos töötasid ühiskondliste positsioonide vallutamiseks. Ka tänapäeval, kus võitluspinge on äärmuseni kruvitud, peame algama ellu kavakindlamat rünnakut, et mitte teistest maha jääda. On ilmne, et praegu valdab Vironia neist positsioonidest vaid 50%, mis omasime Vabariigi algupäevil. Veel on aeg nii vilistlaskogul kui ka konvendil, et loobuda passiivsuseest ja alustada pealetungi. 
Olles puudutanud arhiivi korraldamistöö käiku ja sellega ühenduses olevaid probleeme – nagu ajaloo kirjutamise vajadust, sihikindlat võitlust ühiskondliste positsioonide vallutamiseks, annab arhiivi korraldaja käesoleva aruande esitamisega korp! Vironia arhiivi konvendile üle. 
Lõpuks ei saa arhiivi korraldaja meeldetuletamata jätta sv! sv!, kes on tehnilise töö juures lahkesti oma kaasabi annud. Minu otsekohene tänu sv! sv! O. Mäele, H. Villbergile, H. Õunapuule, reb! H. Ambergile, reb! R. Okasele, lahkete nõuannete eest sv! H. Paalmannile ning eriliselt reb! N. Virrole, kelle vastu tänu võlgnen arhiivi maitseka välimuse eest.
Austusega: Edgar V. Saks. Vironus
C! Q!  3. märtsil 1933.
Vil! dr. Leo Kuus mäletab arhiivi välimust
Konvendi arhiivist on säilinud detailne pilt vil! dr. Leo Kuuse (c. 1934/II; arhivaar 1936/I) [1998] mälestuste näol: 
Meie arhiiv asus konvendi-saali taga, kust „kaljorkaks“ nimetatud ruumist väike trepp raudkambrisse viis. Arhiivi raske ukse avas suur ja raske vanamoodne võti. Võlvitud laega ruumis olid riiulid millel olid aastate järele konvendi-koosolekute protokollid. Minu teada oli vaid vil! Ferdinand Mittile Riia-aegseid toimikuid välja laenatud.
Samuti olid arhiivis vapikilbid mis olid kunagi konvendi-saali ehtinud. Nii olid seal minu ajal Tartus Chargierten Convent’i (Ch!C!) kuuluva nelja sakslaste korporatsioonide värvikilbid. Vironia oli nendega 1920-ndate aastate alul tekkinud auvahekordade lahendamiseks kartelli astunud. Hiljem lisandusid sellele Riias asunud Chargierten Convent’i (C!C!) kolme sakslaste korporatsiooni värvikilbid. Ühel heal päeval oli üks korp! Rubonia vilistlane, mitte just päris kaines olekus, meie juure tulnud ja konvendi-saalis oma värvikilbi ära tunnud, kuid kuna ta oli end meie riigi suhtes üsna väljakutsuvalt ülal pidanud tõstis sv! Erich Harkna järgmisel konvendi koosolekul üles küsimuse kas meil on põhjust Riia C!C!-sse kuulunud sakslaste korporatsioonide värvikilpe konvendi-saali seintel hoida. Mäletan, et seenior Luud küll nende allesjätmist pooldas, kuid konvent otsustas need siiski konvendi seintelt eemaldada. 
Arhiivis leidus ka kolonel Feofanovile määratud pergament-paberile kirjutatud auaadress. Kes oli kol. Feofanov ja miks talle auaadressi taheti üle anda jäi mulle teadmata. 
Arhiivis köitsid minu tähelepanu ka eelmiste coetuste rebasteatrite trükitud tekstid.